Български
English
Данни за 2023 година в България
Национален институт по метеорология и хидрология
4 януари 2024 г.
Температура
По предварителна оценка на НИМХ средната годишна температура за 2023 г. в България е 12.9 °С. Това е най-топлата година, регистрирана в страната, от 1930 г. насам (фиг. 1). Тя е с около 0.4 °С по-топла от 2019 г. – втората най-топла. Зимата и есента на 2023 г. са най-топлите сезони зима и есен за същия период, а лятото е третото най-топло. Единствено пролетта е с температури под нормата.
Фигура 1. Средна годишна температура за периода от 1930 до 2023 г. като отклонение от климатичната норма.
С най-голямо положително отклонение от нормата е месец януари, следван от месеците октомври, декември и септември (фиг. 2). Септември се отличава с летни температури, въпреки че всъщност е първият месец от метеорологичната есен. Броят на летните дни през септември (дните с максимална температура над 25 °С) е 25, което е повече от броя на летните дни през юни – първият летен месец. На 23 септември в 12 станции са измерени температури ≥ 36 °С. Необичайно топло е и през месец октомври, когато също има продължителни периоди с поредни летни дни. На 20 и 21 октомври в областите Плевен, Ловеч, Велико Търново, Търговище, Русе, Добрич и Варна са измерени температури ≥ 34 ℃. Относително най-студен месец е май, следван от април и юни.
През втората половина на юли е една от най-тежките горещи вълни в страната за последните десетилетия. Има периоди от по 8–12 дни в Северна България и по 16–17 дни в Южна България с регистрирани максимални температури ≥ 34 °C. В 38 метеорологични станции на НИМХ температурите са достигнали или надвишили 40 ℃. На 25 и 26 юли в областите Плевен, Ловеч, Велико Търново, Русе, Варна, Ямбол и Стара Загора са измерени температури ≥ 42 ℃.
Най-ниската измерена температура е минус 24.7 ℃ на 7 февруари на връх Мусала, а най-високата – 43.0 ℃ на 25 юли в Русе.
Фигура 2. Средна месечна температура през 2023 г. като отклонение от климатичната норма.
Валеж
По предварителна оценка на базата на данни от оперативните станции на НИМХ средната за страната годишна сума на валежа е 634 mm. Тя е близо до климатичната норма (фиг. 3). Месечните суми обаче варират в широки граници. Например след изключително сухия октомври, през който валежите са едва около 12% от месечната норма, следва най-валежният месец за годината – ноември, със среден сумарен валеж около 232% от климатичната норма (фиг. 4).
Фигура 3. Годишна сума валеж за периода от 1930 до 2023 г. като процентно отклонение от климатичната норма.
Фигура 4. Месечна сума валеж през 2023 г. като процентно отклонение от климатичната норма.
Най-големи щети от проливни валежи има в крайните югоизточни части на страната, където на 4 и 5 септември са наводнени редица населени места в района на Странджа и по най-южното черноморско крайбрежие. Най-много щети са нанесени в района на Царево, където е обявено бедствено положение. Компрометирани са стените на два язовира, реките са излезли от коритата си, разрушени са 12 моста, наводнени са улици и хотели, активирани са свлачища, затворени са пътища. На 5 септември четирима души са загинали във водната стихия в района на Царево. През месец юни в района на Берковица два пъти е обявявано бедствено положение заради проливни валежи, наводнения и нарушена инфраструктура.
На 25 и 26 ноември в цялата страна са регистрирани силни валежи от дъжд, преминаващ в сняг, като количествата на много места са надвишили месечните норми. Снеговалежите блокират страната. Стотици населени места остават без ток, в редица селища е спряно и водоснабдяването. Част от старопланинските проходи са затворени за движение, а в областите Силистра и Разград пътищата са напълно затворени. Тежкият сняг и силният вятър са довели до образуване на преспи, прекъснати са далекопроводи и са съборени клони и дървета главно в Северна и Западна България. Отделни общини на 13 области от страната са обявили бедствено положение.
Силен вятър
Значителна е честотата на ветровите бури през годината. Почти през всички месеци има информация за нанесени материални щети от силни пориви на вятъра в различни райони на страната. На 4 ноември торнадо отнася покривите на над 100 къщи в община Исперих. Най-сериозни са пораженията в село Лъвино, където напълно са разрушени покривите на над 30 къщи. На 18 ноември във Варна и София двама души са загинали, затиснати от паднали дървета вследствие на ураганен вятър. Бурният вятър, на много места със скорост над 20 m/s, нанася щети по паркове и сгради почти в цялата страна. Община Варна обявява бедствено положение във връзка с ураганния вятър в града и региона. Най-голяма скорост на вятъра в метеорологични станции в населени места е регистрирана в Русе на 23 декември – над 40 m/s от запад-северозапад.